Inclusion or Exclusion? Trade union strategies and Labor migration
Alho, Rolle (2015-08-29)
Inclusion or Exclusion? Trade union strategies and Labor migration
Alho, Rolle
(29.08.2015)
Siirtolaisuusinstituutti
Julkaisun pysyvä osoite on:
https://urn.fi/URN:ISBN:978-952-5889-91-8
https://urn.fi/URN:ISBN:978-952-5889-91-8
Kuvaus
Siirretty Doriasta
Tiivistelmä
Inclusion or Exclusion? Trade Union Strategies and Labor Migration
This research identified and analyzed immigration-related strategies of the Finnish
Construction Trade Union (FCTU) and the Service Union United (SUU); e.g. how
the unions react to labor immigration, whether unions seek to include migrants
in the unions, and what is migrants’ position in the unions. The two unions were
chosen as the focus of the research because the workforce in the sectors they
represent is migrant-dense. The study also analyzed the experiences that migrants
who work in these sectors have with trade unions. The Estonian labor market
situation –including the role of Estonian trade unions– was also examined as it
has a considerable impact on the operating environment of the FCTU.
The results of the study indicate that immigration is a contradictory issue
for both unions. On the one hand, they strive to include migrants as trade union
members and to defend migrants’ labor rights. On the other hand, they, together
with their umbrella organization the Central Organisation of Finnish Trade Unions
(SAK), seek to prevent labor immigration from outside the EU and EEA countries.
They actively defend current labor immigration restrictions by drawing atten-
tion to high unemployment figures and to the breaches of working conditions
migrants encounter.
In contrast, the employer organizations promote a more liberal state policy on
labor immigration because they see it as a boost for business. Both the unions and
the employer organizations ground their arguments on national interest. However,
the position of the trade union movement is not uniform: unions belonging to the
Confederation of Unions for Professionals and Managerial Staff in Finland (Akava)
embrace more liberal labor immigration stances than the SAK.
A key trade union strategy is to try to guarantee that migrants’ working condi-
tions do not differ from those of the natives. The FCTU and the SUU inform migrants
about Finnish collective agreements and trade union membership in the most
common migrant languages. This is important for the unions because it is not in
their interest that migrants’ working conditions are undercut. The interviewed
migrants said that natives had more negotiating power with employers, which
is often negatively portrayed in migrants’ working conditions. Migrants perceive
that trade unions have an important role in protecting their working conditions.
However, they stressed that migrants’ knowledge of unions is often very limited.
The number of migrants in both two unions studied here is increasing. Espe-
cially in the SUU, a considerable proportion of the new members are migrants. The
FCTU is in a more challenging situation than the SUU because migrant construc-
tion workers often work only for short periods in Finland and are consequently
not interested in becoming union members. The unions’ strategies partly differ:
the FCTU was the first Finnish trade union to establish a trade union branch/lo-
cal for migrant members. The goal is to facilitate migrants’ inclusion in the union
and to highlight the specific problems they face. The SUU, for its part, insists that
such a special strategy would exclude migrants within the union organization.
Despite the unions’ strategies, migrants are still underrepresented as union
members and officials, which some of the interviewed migrants saw as a problem.
Immigrants’ perception of trade unions was pragmatic: they had joined unions
when membership yielded concrete benefits.
In spite of the unions’ strategies, migrants –and temporary migrants– encoun-
ter specific problems in terms of working conditions. Both unions demand more
state intervention to protect migrants’ labor rights because overseeing working
conditions consumes union resources. However, without the unions’ intervention,
these problems would be more common than is currently the case. For instance,
some of the interviewed migrants had received trade union assistance in claim-
ing unpaid wages.
The study demonstrated with the help of building on Walter Korpi’s power
resources theory, that immigration is a power resource issue for the unions: suc-
cessful immigration-related strategies strengthen unions –and vice versa. The
research also showed how the unions’ operating environments constrain and
enable their immigration-related strategies.
This study has illuminated a previously ignored dimension: the immigrant-
inclusive strategies of the Finnish trade unions.
The research material consists of 78 qualitative interviews, observation in
trade union events, and trade unions’ and employer organizations’ public state-
ments. Tervetuloa töihin? Ammattiliittojen strategiat ja työperäinen maahanmuutto
Tutkimuksessa identifioitiin ja analysoitiin Rakennusliiton ja Palvelualojen am-
mattiliitto PAMin maahanmuuttoon liittyvät strategiat. Tutkimuksen kohteena
oli, miten kyseiset ammattiliitot suhtautuvat työperäiseen maahanmuuttoon,
pyrkivätkö liitot saaman maahanmuuttajia jäsenikseen sekä mikä on maahan-
muuttajien asema ammattiliitoissa. Rakennusliitto ja PAM valittiin tarkastelun
kohteeksi, sillä niiden edustamilla aloilla maahanmuuttajat muodostavat merkit-
tävän osan työvoimasta. Tutkimuksessa käsiteltiin myös Rakennusliiton ja PAMin
edustamilla aloilla työskentelevien maahanmuuttajien kokemuksia ammattiliito-
ista. Lisäksi tarkasteltiin Viron työmarkkinatilannetta ja ammattiyhdistysliikkeen
asemaa, sillä ne vaikuttavat Rakennusliiton toimintaympäristöön ja -edellytyksiin.
Tutkimustulokset osoittavat, että maahanmuutto on Rakennusliitolle ja
PAMille ristiriitainen kysymys. Yhtäältä ne pyrkivät saamaan maahanmuut-
tajat ammattiliittojen jäseniksi sekä turvaamaan maahanmuuttajien työehtoja.
Toisaalta molemmat liitot pyrkivät keskusjärjestönsä SAK:n kanssa torjumaan
työperäistä maahanmuuttoa: ne puolustavat aktiivisesti nykyisiä EU- ja Eta-alueen
ulkopuolelta suuntautuvan työperäisen maahanmuuton rajoituksia vedoten
Suomen korkeaan työttömyysasteeseen sekä maahanmuuttajien työehtoihin
liittyviin ongelmiin.
Työnantajajärjestöt puolestaan vaativat työperäisen maahanmuuton rajoitus-
ten purkamista, sillä ne katsovat, että lisääntynyt työvoiman tarjonta hyödyttäisi
yritystoimintaa. Molemmat tahot perustelevat maahanmuuttokantaansa kansal-
lisella edulla. Ammattiyhdistysliikkeen kanta työperäiseen maahanmuuttoon ei
kuitenkaan ole yhdenmukainen: Akavaan kuuluvilla ammattiliitoilla on SAK:laisia
ammattiliittoja liberaalimmat maahanmuuttokannat.
Ammattiliittojen keskeisenä strategiana on taata, että maahanmuuttajat eivät
tee heikommin työehdoin samoja työtehtäviä kuin syntyperäinen väestö. Sekä
PAM että Rakennusliitto tiedottavat suomalaisista työehtosopimuksista ja am-
mattiliittojen jäsenyydestä yleisimmillä maahanmuuttajakielillä. Tämä on ammat-
tiliittojen tulevaisuudennäkymien kannalta tärkeää, sillä niiden intressissä ei ole,
että syntyperäisen väestön ja maahanmuuttajien työehdot eriytyvät. Tutkimusta
varten haastatellut rakennus- ja palvelualoilla työskentelevät maahanmuuttajat
kokivat, että maahanmuuttajat ovat syntyperäistä väestöä heikommassa neuvot-
teluasemassa suhteessa työnantajiin, mikä heijastuu usein maahanmuuttajien
työehtoihin. Maahanmuuttajien mukaan ammattiliitoilla on tärkeä rooli heidän
työehtojensa turvaajina. Toisaalta he painottivat, että maahanmuuttajien tietämys
ammattiliittojen roolista Suomessa on usein hyvin puutteellista.
Molemmissa liitoissa maahanmuuttajajäsenten määrä on noussut suhteellisen
nopeasti viimeisen vuosikymmenen aikana, ja etenkin PAMissa huomattava osa
uusista jäsenistä on maahanmuuttajia. Rakennusliitto on PAMia hankalamassa
tilanteessa jäsenhankinnan suhteen, sillä ulkomaalaiset rakennustyöntekijät
työskentelevät Suomessa usein tilapäisesti ja eivät sen takia liity ammattiliiton
jäseniksi. Liittojen strategiat poikkeavat osittain toisistaan: Rakennusliitto on
ensimmäisenä suomalaisena ammattiliittona perustanut maahanmuuttajille
tarkoitetun ammattiosaston, jonka tarkoituksena on helpottaa maahanmuuttajien
osallistumista liiton toimintaan sekä nostaa esiin maahanmuuttajien kohtaamia
erityisongelmia. PAM sen sijaan katsoo, että tällainen erityisjärjestely eriyttäisi
maahanmuuttajat muusta jäsenistöstä liiton sisällä.
Vaikka molemmat liitot ovat onnistuneet kasvattamaan maahanmuut-
tajajäsenten määrää, ovat maahanmuuttajat edelleen aliedustettuina liittojen
jäseninä ja toimitsijoina, minkä osa haastatelluista maahanmuuttajista koki
ongelmalliseksi. Maahanmuuttajien suhtautuminen ammattiliittoihin oli käytän-
nönläheinen: ammattiliittojen jäseniksi liityttiin silloin kun jäsenyyden katsottiin
tarjoavan konkreettista hyötyä.
Liittojen toimista huolimatta maahanmuuttajat – ja maassa tilapäisesti työs-
kentelevät ulkomaalaiset – kohtaavat syntyperäistä väestöä useammin työehtoihin
liittyviä ongelmia. Sekä PAM että Rakennusliitto vaativat valtiolta nykyistä vahvem-
pia toimia maahanmuuttajien työehtojen turvaamiseksi, sillä maahanmuuttajien
työehtojen valvominen ja suojaaminen vaatii liitoilta resursseja. Toisaalta ilman
ammattiliittojen toimintaa maahanmuuttajien työehtoihin liittyvät ongelmat
olisivat nykyistä suurempia. Jotkut tutkimusta varten haastatellut maahanmuut-
tajat olivat esimerkiksi saaneet ammattiliiton apua maksamattomien palkkojen
perimisessä.
Tutkimus osoitti Walter Korven valtaresurssiteoriaa hyödyntäen, että maahan-
muutto on ammattiliitoille valtaresurssikysymys: onnistuneet maahanmuuttoon
ja maahanmuuttajiin liittyvät strategiat vahvistavat liittojen valtaresursseja – ja
päinvastoin. Tutkimus osoitti myös miten ammattiliittojen toimintaympäristö
rajoittaa ja mahdollistaa maahanmuuttoon liittyviä strategioita.
Aiemmat tutkimukset ovat painottaneet suomalaisten ammattiliittojen
pyrkimystä torjua työperäistä maahanmuuttoa, jolloin tässä tutkimuksessa
havaitut ammattiliittojen toimet maahanmuuttajien työmarkkina-aseman tur-
vaamiseksi ovat jääneet huomioimatta.
Tutkimusaineisto koostuu 78 laadullisesta tutkimushaastattelusta, ammat-
tiliittojen tilaisuuksista kerätystä aineistosta sekä ammattiliittojen ja työnanta-
jajärjestöjen julkisista kannanotoista.
This research identified and analyzed immigration-related strategies of the Finnish
Construction Trade Union (FCTU) and the Service Union United (SUU); e.g. how
the unions react to labor immigration, whether unions seek to include migrants
in the unions, and what is migrants’ position in the unions. The two unions were
chosen as the focus of the research because the workforce in the sectors they
represent is migrant-dense. The study also analyzed the experiences that migrants
who work in these sectors have with trade unions. The Estonian labor market
situation –including the role of Estonian trade unions– was also examined as it
has a considerable impact on the operating environment of the FCTU.
The results of the study indicate that immigration is a contradictory issue
for both unions. On the one hand, they strive to include migrants as trade union
members and to defend migrants’ labor rights. On the other hand, they, together
with their umbrella organization the Central Organisation of Finnish Trade Unions
(SAK), seek to prevent labor immigration from outside the EU and EEA countries.
They actively defend current labor immigration restrictions by drawing atten-
tion to high unemployment figures and to the breaches of working conditions
migrants encounter.
In contrast, the employer organizations promote a more liberal state policy on
labor immigration because they see it as a boost for business. Both the unions and
the employer organizations ground their arguments on national interest. However,
the position of the trade union movement is not uniform: unions belonging to the
Confederation of Unions for Professionals and Managerial Staff in Finland (Akava)
embrace more liberal labor immigration stances than the SAK.
A key trade union strategy is to try to guarantee that migrants’ working condi-
tions do not differ from those of the natives. The FCTU and the SUU inform migrants
about Finnish collective agreements and trade union membership in the most
common migrant languages. This is important for the unions because it is not in
their interest that migrants’ working conditions are undercut. The interviewed
migrants said that natives had more negotiating power with employers, which
is often negatively portrayed in migrants’ working conditions. Migrants perceive
that trade unions have an important role in protecting their working conditions.
However, they stressed that migrants’ knowledge of unions is often very limited.
The number of migrants in both two unions studied here is increasing. Espe-
cially in the SUU, a considerable proportion of the new members are migrants. The
FCTU is in a more challenging situation than the SUU because migrant construc-
tion workers often work only for short periods in Finland and are consequently
not interested in becoming union members. The unions’ strategies partly differ:
the FCTU was the first Finnish trade union to establish a trade union branch/lo-
cal for migrant members. The goal is to facilitate migrants’ inclusion in the union
and to highlight the specific problems they face. The SUU, for its part, insists that
such a special strategy would exclude migrants within the union organization.
Despite the unions’ strategies, migrants are still underrepresented as union
members and officials, which some of the interviewed migrants saw as a problem.
Immigrants’ perception of trade unions was pragmatic: they had joined unions
when membership yielded concrete benefits.
In spite of the unions’ strategies, migrants –and temporary migrants– encoun-
ter specific problems in terms of working conditions. Both unions demand more
state intervention to protect migrants’ labor rights because overseeing working
conditions consumes union resources. However, without the unions’ intervention,
these problems would be more common than is currently the case. For instance,
some of the interviewed migrants had received trade union assistance in claim-
ing unpaid wages.
The study demonstrated with the help of building on Walter Korpi’s power
resources theory, that immigration is a power resource issue for the unions: suc-
cessful immigration-related strategies strengthen unions –and vice versa. The
research also showed how the unions’ operating environments constrain and
enable their immigration-related strategies.
This study has illuminated a previously ignored dimension: the immigrant-
inclusive strategies of the Finnish trade unions.
The research material consists of 78 qualitative interviews, observation in
trade union events, and trade unions’ and employer organizations’ public state-
ments.
Tutkimuksessa identifioitiin ja analysoitiin Rakennusliiton ja Palvelualojen am-
mattiliitto PAMin maahanmuuttoon liittyvät strategiat. Tutkimuksen kohteena
oli, miten kyseiset ammattiliitot suhtautuvat työperäiseen maahanmuuttoon,
pyrkivätkö liitot saaman maahanmuuttajia jäsenikseen sekä mikä on maahan-
muuttajien asema ammattiliitoissa. Rakennusliitto ja PAM valittiin tarkastelun
kohteeksi, sillä niiden edustamilla aloilla maahanmuuttajat muodostavat merkit-
tävän osan työvoimasta. Tutkimuksessa käsiteltiin myös Rakennusliiton ja PAMin
edustamilla aloilla työskentelevien maahanmuuttajien kokemuksia ammattiliito-
ista. Lisäksi tarkasteltiin Viron työmarkkinatilannetta ja ammattiyhdistysliikkeen
asemaa, sillä ne vaikuttavat Rakennusliiton toimintaympäristöön ja -edellytyksiin.
Tutkimustulokset osoittavat, että maahanmuutto on Rakennusliitolle ja
PAMille ristiriitainen kysymys. Yhtäältä ne pyrkivät saamaan maahanmuut-
tajat ammattiliittojen jäseniksi sekä turvaamaan maahanmuuttajien työehtoja.
Toisaalta molemmat liitot pyrkivät keskusjärjestönsä SAK:n kanssa torjumaan
työperäistä maahanmuuttoa: ne puolustavat aktiivisesti nykyisiä EU- ja Eta-alueen
ulkopuolelta suuntautuvan työperäisen maahanmuuton rajoituksia vedoten
Suomen korkeaan työttömyysasteeseen sekä maahanmuuttajien työehtoihin
liittyviin ongelmiin.
Työnantajajärjestöt puolestaan vaativat työperäisen maahanmuuton rajoitus-
ten purkamista, sillä ne katsovat, että lisääntynyt työvoiman tarjonta hyödyttäisi
yritystoimintaa. Molemmat tahot perustelevat maahanmuuttokantaansa kansal-
lisella edulla. Ammattiyhdistysliikkeen kanta työperäiseen maahanmuuttoon ei
kuitenkaan ole yhdenmukainen: Akavaan kuuluvilla ammattiliitoilla on SAK:laisia
ammattiliittoja liberaalimmat maahanmuuttokannat.
Ammattiliittojen keskeisenä strategiana on taata, että maahanmuuttajat eivät
tee heikommin työehdoin samoja työtehtäviä kuin syntyperäinen väestö. Sekä
PAM että Rakennusliitto tiedottavat suomalaisista työehtosopimuksista ja am-
mattiliittojen jäsenyydestä yleisimmillä maahanmuuttajakielillä. Tämä on ammat-
tiliittojen tulevaisuudennäkymien kannalta tärkeää, sillä niiden intressissä ei ole,
että syntyperäisen väestön ja maahanmuuttajien työehdot eriytyvät. Tutkimusta
varten haastatellut rakennus- ja palvelualoilla työskentelevät maahanmuuttajat
kokivat, että maahanmuuttajat ovat syntyperäistä väestöä heikommassa neuvot-
teluasemassa suhteessa työnantajiin, mikä heijastuu usein maahanmuuttajien
työehtoihin. Maahanmuuttajien mukaan ammattiliitoilla on tärkeä rooli heidän
työehtojensa turvaajina. Toisaalta he painottivat, että maahanmuuttajien tietämys
ammattiliittojen roolista Suomessa on usein hyvin puutteellista.
Molemmissa liitoissa maahanmuuttajajäsenten määrä on noussut suhteellisen
nopeasti viimeisen vuosikymmenen aikana, ja etenkin PAMissa huomattava osa
uusista jäsenistä on maahanmuuttajia. Rakennusliitto on PAMia hankalamassa
tilanteessa jäsenhankinnan suhteen, sillä ulkomaalaiset rakennustyöntekijät
työskentelevät Suomessa usein tilapäisesti ja eivät sen takia liity ammattiliiton
jäseniksi. Liittojen strategiat poikkeavat osittain toisistaan: Rakennusliitto on
ensimmäisenä suomalaisena ammattiliittona perustanut maahanmuuttajille
tarkoitetun ammattiosaston, jonka tarkoituksena on helpottaa maahanmuuttajien
osallistumista liiton toimintaan sekä nostaa esiin maahanmuuttajien kohtaamia
erityisongelmia. PAM sen sijaan katsoo, että tällainen erityisjärjestely eriyttäisi
maahanmuuttajat muusta jäsenistöstä liiton sisällä.
Vaikka molemmat liitot ovat onnistuneet kasvattamaan maahanmuut-
tajajäsenten määrää, ovat maahanmuuttajat edelleen aliedustettuina liittojen
jäseninä ja toimitsijoina, minkä osa haastatelluista maahanmuuttajista koki
ongelmalliseksi. Maahanmuuttajien suhtautuminen ammattiliittoihin oli käytän-
nönläheinen: ammattiliittojen jäseniksi liityttiin silloin kun jäsenyyden katsottiin
tarjoavan konkreettista hyötyä.
Liittojen toimista huolimatta maahanmuuttajat – ja maassa tilapäisesti työs-
kentelevät ulkomaalaiset – kohtaavat syntyperäistä väestöä useammin työehtoihin
liittyviä ongelmia. Sekä PAM että Rakennusliitto vaativat valtiolta nykyistä vahvem-
pia toimia maahanmuuttajien työehtojen turvaamiseksi, sillä maahanmuuttajien
työehtojen valvominen ja suojaaminen vaatii liitoilta resursseja. Toisaalta ilman
ammattiliittojen toimintaa maahanmuuttajien työehtoihin liittyvät ongelmat
olisivat nykyistä suurempia. Jotkut tutkimusta varten haastatellut maahanmuut-
tajat olivat esimerkiksi saaneet ammattiliiton apua maksamattomien palkkojen
perimisessä.
Tutkimus osoitti Walter Korven valtaresurssiteoriaa hyödyntäen, että maahan-
muutto on ammattiliitoille valtaresurssikysymys: onnistuneet maahanmuuttoon
ja maahanmuuttajiin liittyvät strategiat vahvistavat liittojen valtaresursseja – ja
päinvastoin. Tutkimus osoitti myös miten ammattiliittojen toimintaympäristö
rajoittaa ja mahdollistaa maahanmuuttoon liittyviä strategioita.
Aiemmat tutkimukset ovat painottaneet suomalaisten ammattiliittojen
pyrkimystä torjua työperäistä maahanmuuttoa, jolloin tässä tutkimuksessa
havaitut ammattiliittojen toimet maahanmuuttajien työmarkkina-aseman tur-
vaamiseksi ovat jääneet huomioimatta.
Tutkimusaineisto koostuu 78 laadullisesta tutkimushaastattelusta, ammat-
tiliittojen tilaisuuksista kerätystä aineistosta sekä ammattiliittojen ja työnanta-
jajärjestöjen julkisista kannanotoista.
Kokoelmat
- Väitöskirjat [2771]