"Tyylin luojat, tunnelman tuojat": Taiteilijatapetit Suomessa 1950-luvulla
Tuulas-Inkinen, Minna (2023-02-10)
"Tyylin luojat, tunnelman tuojat": Taiteilijatapetit Suomessa 1950-luvulla
Tuulas-Inkinen, Minna
(10.02.2023)
Turun yliopisto
Julkaisun pysyvä osoite on:
https://urn.fi/URN:ISBN:978-952-6655-31-4
https://urn.fi/URN:ISBN:978-952-6655-31-4
Tiivistelmä
Tutkimuksessa tarkastellaan taiteilijatapetteja Suomessa 1950-luvulla. Monet toisen maailmansodan jälkeisen ajan muotoilijat, taiteilijat ja arkkitehdit – kuten Elissa Aalto, Rut Bryk, Li Englund, Kaj Franck, Birger Kaipiainen, Kimmo Kaivanto, Lisa Johansson-Pape, Ilmari Tapiovaara ja Tapio Wirkkala – suunnittelivat tapettimalleja, joita kutsuttiin jo aikanaan "taiteilijatapeteiksi".
Tutkin minkälainen ilmiö taiteilijatapetit olivat. Pyrin löytämään vastauksen erilaisten näkökulmien kautta: tarkastelen suunnittelijan roolin muodostumista tapettiteollisuudessa ja tapettia suunnittelutehtävänä. Pohdin, ketkä taiteilijatapetteja ostivat ja minkälaisia taiteilijatapetit olivat. Tarkastelen tapettien merkitystä kotien ja julkisten tilojen sisustustuotteena jälleenrakennuskaudella, kansalaisille suunnattua tapettivalistusta, tapettisuunnittelukilpailuja sekä tapettia kulutustuotteena ja mainonnan kohteena. Suomalaisen muotoilun "kultakausi" 1950-luvulla muodostaa ilmiölle kehyksen.
Lähestymistapani on vahvasti aineistolähtöinen. Koska aikaisempaa tutkimusta suomalaisista taiteilijatapeteista on olemassa vain vähän, olen koonnut aineistoni itse. Olen hankkinut tietoa arkistoista, museoiden kuva- ja tapettikokoelmista, tapettitehtailta, kirjallisuudesta, aikakaus- ja sanomalehdistä sekä henkilöhaastatteluin. Suurelta osin aiemmin tutkimattomat aineistot koostuvat kuvista, luonnoksista, asiakirjoista, mallikirjoista ja tapettinäytteistä. Tutkimukseni paikantuu muotoiluhistoriaan, mutta viitekehykseni on monialainen ulottuen taidehistoriasta kulttuurihistoriaan, taiteen sosiologiaan, kuluttajatutkimukseen ja teknologian historiaan. Tutkimukseni perusteella tapetteja suunnitteli Suomessa 1870-luvulta 1960-luvun loppuun asti yli 200 henkilöä, joista olen koonnut luettelon liitteeksi. Ilmiön moninaisuutta valottavat seuraavat viisi tapettisuunnittelun parissa työskennellyttä avainhenkilöä, jotka valitsin lähemmän tarkastelun kohteeksi: Li Englund, Ulla Lampenius, Yki Nummi, Hilkka Vuorinen ja Paul Tscherbakoff.
Tutkimuksen johtoteema on tapettien visuaalisuus, jonka ohella huomio tarkentuu tapetteja suunnitelleisiin taiteilijoihin. Tutkimukseni tuo esille taiteilijatapetit keskeisenä osana suomalaista sotienjälkeistä muotoilua. Se tuo lisätietoa tapetteja suunnitelleiden henkilöiden tuotannosta ja tapettitehtaiden historiasta. Taiteilijatapetit olivat kansainvälinen ilmiö, johon Suomi osallistui osana pohjoismaista designkenttää. "Creators of Style, Bringers of Atmosphere": Artist Wallpapers in Finland in the 1950s
This study examines the phenomenon of artist wallpapers in Finland in the 1950s. Many designers, artists and architects of the post-World War II era, such as Elissa Aalto, Rut Bryk, Li Englund, Kaj Franck, Birger Kaipiainen, Kimmo Kaivanto, Lisa Johansson-Pape, Ilmari Tapiovaara and Tapio Wirkkala, created wallpaper designs that were already called artist wallpapers at that time.
The main research question is: What kind of phenomenon does artist wallpaper comprise? Exploring this through different perspectives, I researched the formation of the designer's role in the wallpaper industry and wallpaper as a design task, as well as who purchased artist wallpapers and what kind of artist wallpapers they were. My study also investigated the importance of wallpaper as a decorative product for homes and public spaces during the reconstruction period, consumer education aimed at citizens, wallpaper design competitions and wallpaper as a consumer product and object of advertising. The 'golden age' of Finnish design in the 1950s forms the framework for this phenomenon.
My approach is firmly anchored in empirical research. Due to scant previous research on Finnish artist wallpapers, I gathered research material from image archives and wallpaper collections in museums, from wallpaper factories, literature, magazines, newspapers and through personal interviews. To a large extent, previously unexplored materials comprise pictures, sketches, documents, model books and wallpaper samples. Although my research is located in design history, the frame of reference is multidisciplinary, spanning art history to cultural history, the sociology of art, consumer research and the history of technology. Based on my research, more than 200 people designed wallpapers in Finland from the 1870s until the end of the 1960s. A complete list is provided in the Appendix. The multiplicity of the phenomenon is highlighted by five key actors who worked on wallpaper design and were selected for closer examination: Li Englund, Ulla Lampenius, Yki Nummi, Hilkka Vuorinen and Paul Tscherbakoff.
The main theme of this research is the visuality of the wallpapers and the artists who designed them. My research emphasises artist wallpapers as a central part of Finnish post-war design and adds new information about wallpaper designers and the history of wallpaper factories. Artist wallpapers were an international phenomenon in which Finland participated as part of the Nordic design field.
Tutkin minkälainen ilmiö taiteilijatapetit olivat. Pyrin löytämään vastauksen erilaisten näkökulmien kautta: tarkastelen suunnittelijan roolin muodostumista tapettiteollisuudessa ja tapettia suunnittelutehtävänä. Pohdin, ketkä taiteilijatapetteja ostivat ja minkälaisia taiteilijatapetit olivat. Tarkastelen tapettien merkitystä kotien ja julkisten tilojen sisustustuotteena jälleenrakennuskaudella, kansalaisille suunnattua tapettivalistusta, tapettisuunnittelukilpailuja sekä tapettia kulutustuotteena ja mainonnan kohteena. Suomalaisen muotoilun "kultakausi" 1950-luvulla muodostaa ilmiölle kehyksen.
Lähestymistapani on vahvasti aineistolähtöinen. Koska aikaisempaa tutkimusta suomalaisista taiteilijatapeteista on olemassa vain vähän, olen koonnut aineistoni itse. Olen hankkinut tietoa arkistoista, museoiden kuva- ja tapettikokoelmista, tapettitehtailta, kirjallisuudesta, aikakaus- ja sanomalehdistä sekä henkilöhaastatteluin. Suurelta osin aiemmin tutkimattomat aineistot koostuvat kuvista, luonnoksista, asiakirjoista, mallikirjoista ja tapettinäytteistä. Tutkimukseni paikantuu muotoiluhistoriaan, mutta viitekehykseni on monialainen ulottuen taidehistoriasta kulttuurihistoriaan, taiteen sosiologiaan, kuluttajatutkimukseen ja teknologian historiaan. Tutkimukseni perusteella tapetteja suunnitteli Suomessa 1870-luvulta 1960-luvun loppuun asti yli 200 henkilöä, joista olen koonnut luettelon liitteeksi. Ilmiön moninaisuutta valottavat seuraavat viisi tapettisuunnittelun parissa työskennellyttä avainhenkilöä, jotka valitsin lähemmän tarkastelun kohteeksi: Li Englund, Ulla Lampenius, Yki Nummi, Hilkka Vuorinen ja Paul Tscherbakoff.
Tutkimuksen johtoteema on tapettien visuaalisuus, jonka ohella huomio tarkentuu tapetteja suunnitelleisiin taiteilijoihin. Tutkimukseni tuo esille taiteilijatapetit keskeisenä osana suomalaista sotienjälkeistä muotoilua. Se tuo lisätietoa tapetteja suunnitelleiden henkilöiden tuotannosta ja tapettitehtaiden historiasta. Taiteilijatapetit olivat kansainvälinen ilmiö, johon Suomi osallistui osana pohjoismaista designkenttää.
This study examines the phenomenon of artist wallpapers in Finland in the 1950s. Many designers, artists and architects of the post-World War II era, such as Elissa Aalto, Rut Bryk, Li Englund, Kaj Franck, Birger Kaipiainen, Kimmo Kaivanto, Lisa Johansson-Pape, Ilmari Tapiovaara and Tapio Wirkkala, created wallpaper designs that were already called artist wallpapers at that time.
The main research question is: What kind of phenomenon does artist wallpaper comprise? Exploring this through different perspectives, I researched the formation of the designer's role in the wallpaper industry and wallpaper as a design task, as well as who purchased artist wallpapers and what kind of artist wallpapers they were. My study also investigated the importance of wallpaper as a decorative product for homes and public spaces during the reconstruction period, consumer education aimed at citizens, wallpaper design competitions and wallpaper as a consumer product and object of advertising. The 'golden age' of Finnish design in the 1950s forms the framework for this phenomenon.
My approach is firmly anchored in empirical research. Due to scant previous research on Finnish artist wallpapers, I gathered research material from image archives and wallpaper collections in museums, from wallpaper factories, literature, magazines, newspapers and through personal interviews. To a large extent, previously unexplored materials comprise pictures, sketches, documents, model books and wallpaper samples. Although my research is located in design history, the frame of reference is multidisciplinary, spanning art history to cultural history, the sociology of art, consumer research and the history of technology. Based on my research, more than 200 people designed wallpapers in Finland from the 1870s until the end of the 1960s. A complete list is provided in the Appendix. The multiplicity of the phenomenon is highlighted by five key actors who worked on wallpaper design and were selected for closer examination: Li Englund, Ulla Lampenius, Yki Nummi, Hilkka Vuorinen and Paul Tscherbakoff.
The main theme of this research is the visuality of the wallpapers and the artists who designed them. My research emphasises artist wallpapers as a central part of Finnish post-war design and adds new information about wallpaper designers and the history of wallpaper factories. Artist wallpapers were an international phenomenon in which Finland participated as part of the Nordic design field.
Kokoelmat
- Väitöskirjat [2771]