A Resource dependence perspective on crowdfunded social enterprises
Farhoud, Mohamed (2023-08-11)
A Resource dependence perspective on crowdfunded social enterprises
Farhoud, Mohamed
(11.08.2023)
Turun yliopisto. Turun kauppakorkeakoulu
Julkaisun pysyvä osoite on:
https://urn.fi/URN:ISBN:978-951-29-9334-5
https://urn.fi/URN:ISBN:978-951-29-9334-5
Tiivistelmä
Succeeding as a social enterprise is challenging because its performance, legitimacy, and autonomy emerge from the social-economic tensions inherent in its operation. Social enterprises tend to shield themselves from external demands and pressures if they fail to fulfil their dual mission, creating challenges in resource acquisitions. Accordingly, such challenges fundamentally change the relationship between social enterprises and resource providers. Therefore, social enterprises often struggle to acquire resources; thus, they need innovative forms of resource acquisition. By adapting resource dependence theory and data collected from social enterprises, this study investigates the role of reward-based crowdfunding in social enterprises’ performance and how the legitimacy and autonomy of social enterprises mediate such a relationship.
The findings show that reward-based crowdfunding does not directly or indirectly shape the performance of social enterprises. Nevertheless, the findings indicate that crowdfunding increases the legitimacy of social enterprises. Moreover, although crowdfunding does not appear to be related to the autonomy of social enterprises, autonomy itself supports the social and innovation performance of social enterprises. Thus, this study challenges the expected positive role of crowdfunding in social enterprises’ performance but shows that crowdfunding continues to benefit social enterprises as it increases their legitimacy. Theoretically, this study suggests legitimacy can be an end in itself for social enterprises. These results support a characterisation of resource dependence theory as a sociological theory in which establishing social acceptability is important in its own right. However, the findings contradict the view of resource dependence theory as a theory of organisational performance. The missing link between resource acquisition, legitimacy, and performance suggests that resource dependence theory can explain organisational actions with societal acceptance rather than financial performance.
Moreover, the findings indicate that autonomy is an essential characteristic of social enterprises allowing organisations to pursue different goals, which can protect against potential mission drift. Correspondingly, the study contributes to practices by showing that reward-based crowdfunding is a practical utility that can solve managerial problems related to attaining legitimacy. This study shows that crowdfunding is still a fledgling field for enabling social entrepreneurship; therefore, this study contributes to the current societal and governmental discussions on the financial inclusion of social enterprises within social economy policies. Resurssiriippuvuusteoreettinen näkökulma joukkorahoitettuihin yhteiskunnallisiin yrityksiin
Yhteiskunnallisen yrityksen menestyminen on haastavaa, koska sen tuloksellisuus, legitimiteetti ja autonomia rakentuvat sen toimintaan sisältyvistä sosioekonomisista jännitteistä. Yhteiskunnalliset yritykset pyrkivät suojautumaan ulkoisilta vaatimuksista ja paineilta, jos ne eivät täytä taloudellista ja yhteiskunnallista kaksoisrooliaan, mikä luo haasteita resurssien hankintaan. Tällaiset haasteet muuttavat perusteellisesti yhteiskunnallisten yritysten ja resurssien tarjoajien välisiä suhteita. Yhteiskunnallisilla yrityksillä on usein vaikeuksia hankkia resursseja ja ne siksi tarvitsevat innovatiivisia keinoja resurssien hankkimiseksi. Resurssiriippuvuusteoriaa ja yhteiskunnallisilta yrityksiltä kerättyä tutkimusaineistoa yhdistämällä tässä tutkimuksessa tutkitaan palkkioperusteisen joukkorahoituksen roolia yhteiskunnallisten yritysten menestyksessä ja miten yritysten legitimiteetti ja autonomia välittävät tätä roolia.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että palkkioperusteinen joukkorahoitus ei suoraan tai välillisesti muokkaa yhteiskunnallisten yritysten menestystä. Tulokset kuitenkin osoittavat, että palkkioperusteinen joukkorahoitus lisää yhteiskunnallisten yritysten legitimiteettiä. Lisäksi vaikka joukkorahoitus ei näytä vaikuttavan yhteiskunnallisten yritysten autonomiaan, autonomia itsessään tukee yritysten sosiaalista ja innovaatiokyvykkyyttä. Tulostensa myötä tämä tutkimus haastaa joukkorahoituksen oletettua myönteistä roolia yhteiskunnallisten yritysten menestymisessä, mutta osoittaa, että palkkioperusteinen joukkorahoitus hyödyttää yhteiskunnallisia yrityksiä vahvistamalla niiden legitimiteettiä. Teoreettisesti tutkimus osoittaakin, että legitimiteetin saavuttaminen voi olla päämäärä yhteiskunnallisille yrityksille. Siten tulokset tukevat resurssiriippuvuusteorian luonnehdintaa sosiologiseksi teoriaksi, joka korostaa sosiaalisen hyväksyttävyyden vahvistamista. Tutkimuksen havainnot ovat kuitenkin myös ristiriidassa resurssiriippuvuusteorian näkemyksen kanssa organisaation menestymisen teoriana. Puuttuva linkki resurssien hankinnan, legitimiteetin ja organisaation menestyksen välillä viittaa siihen, että resurssiriippuvuusteoria voi selittää organisaation toimintaa, jolla on yhteiskunnallinen hyväksyntä taloudellisen menestymisen sijaan. Lisäksi tutkimuksen havainnot viittaavat siihen, että autonomia on yhteiskunnallisten yritysten olennainen ominaisuus, jonka ansiosta ne voivat saavuttaa erilaisia tavoitteita, jotka puolestaan voivat suojata yrityksiä mahdolliselta toiminnan tavoitteiden muutoksilta. Näin ollen tämä tutkimus osoittaa käytännön suosituksena, että palkkioperusteinen joukkorahoitus voi ratkaista organisaation legitimiteetin saavuttamiseen liittyviä johtamishaasteita. Lisäksi tutkimus osoittaa, että joukkorahoitus on vielä kehittyvä ala yhteiskunnallisen yrittäjyyden mahdollistajana, ja siksi tutkimuksen tulokset edistävät nykyistä yhteiskunnallista ja poliittista keskustelua yhteiskunnallisten yritysten taloudellisesta osallisuudesta talous- ja sosiaalipolitiikassa.
The findings show that reward-based crowdfunding does not directly or indirectly shape the performance of social enterprises. Nevertheless, the findings indicate that crowdfunding increases the legitimacy of social enterprises. Moreover, although crowdfunding does not appear to be related to the autonomy of social enterprises, autonomy itself supports the social and innovation performance of social enterprises. Thus, this study challenges the expected positive role of crowdfunding in social enterprises’ performance but shows that crowdfunding continues to benefit social enterprises as it increases their legitimacy. Theoretically, this study suggests legitimacy can be an end in itself for social enterprises. These results support a characterisation of resource dependence theory as a sociological theory in which establishing social acceptability is important in its own right. However, the findings contradict the view of resource dependence theory as a theory of organisational performance. The missing link between resource acquisition, legitimacy, and performance suggests that resource dependence theory can explain organisational actions with societal acceptance rather than financial performance.
Moreover, the findings indicate that autonomy is an essential characteristic of social enterprises allowing organisations to pursue different goals, which can protect against potential mission drift. Correspondingly, the study contributes to practices by showing that reward-based crowdfunding is a practical utility that can solve managerial problems related to attaining legitimacy. This study shows that crowdfunding is still a fledgling field for enabling social entrepreneurship; therefore, this study contributes to the current societal and governmental discussions on the financial inclusion of social enterprises within social economy policies.
Yhteiskunnallisen yrityksen menestyminen on haastavaa, koska sen tuloksellisuus, legitimiteetti ja autonomia rakentuvat sen toimintaan sisältyvistä sosioekonomisista jännitteistä. Yhteiskunnalliset yritykset pyrkivät suojautumaan ulkoisilta vaatimuksista ja paineilta, jos ne eivät täytä taloudellista ja yhteiskunnallista kaksoisrooliaan, mikä luo haasteita resurssien hankintaan. Tällaiset haasteet muuttavat perusteellisesti yhteiskunnallisten yritysten ja resurssien tarjoajien välisiä suhteita. Yhteiskunnallisilla yrityksillä on usein vaikeuksia hankkia resursseja ja ne siksi tarvitsevat innovatiivisia keinoja resurssien hankkimiseksi. Resurssiriippuvuusteoriaa ja yhteiskunnallisilta yrityksiltä kerättyä tutkimusaineistoa yhdistämällä tässä tutkimuksessa tutkitaan palkkioperusteisen joukkorahoituksen roolia yhteiskunnallisten yritysten menestyksessä ja miten yritysten legitimiteetti ja autonomia välittävät tätä roolia.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että palkkioperusteinen joukkorahoitus ei suoraan tai välillisesti muokkaa yhteiskunnallisten yritysten menestystä. Tulokset kuitenkin osoittavat, että palkkioperusteinen joukkorahoitus lisää yhteiskunnallisten yritysten legitimiteettiä. Lisäksi vaikka joukkorahoitus ei näytä vaikuttavan yhteiskunnallisten yritysten autonomiaan, autonomia itsessään tukee yritysten sosiaalista ja innovaatiokyvykkyyttä. Tulostensa myötä tämä tutkimus haastaa joukkorahoituksen oletettua myönteistä roolia yhteiskunnallisten yritysten menestymisessä, mutta osoittaa, että palkkioperusteinen joukkorahoitus hyödyttää yhteiskunnallisia yrityksiä vahvistamalla niiden legitimiteettiä. Teoreettisesti tutkimus osoittaakin, että legitimiteetin saavuttaminen voi olla päämäärä yhteiskunnallisille yrityksille. Siten tulokset tukevat resurssiriippuvuusteorian luonnehdintaa sosiologiseksi teoriaksi, joka korostaa sosiaalisen hyväksyttävyyden vahvistamista. Tutkimuksen havainnot ovat kuitenkin myös ristiriidassa resurssiriippuvuusteorian näkemyksen kanssa organisaation menestymisen teoriana. Puuttuva linkki resurssien hankinnan, legitimiteetin ja organisaation menestyksen välillä viittaa siihen, että resurssiriippuvuusteoria voi selittää organisaation toimintaa, jolla on yhteiskunnallinen hyväksyntä taloudellisen menestymisen sijaan. Lisäksi tutkimuksen havainnot viittaavat siihen, että autonomia on yhteiskunnallisten yritysten olennainen ominaisuus, jonka ansiosta ne voivat saavuttaa erilaisia tavoitteita, jotka puolestaan voivat suojata yrityksiä mahdolliselta toiminnan tavoitteiden muutoksilta. Näin ollen tämä tutkimus osoittaa käytännön suosituksena, että palkkioperusteinen joukkorahoitus voi ratkaista organisaation legitimiteetin saavuttamiseen liittyviä johtamishaasteita. Lisäksi tutkimus osoittaa, että joukkorahoitus on vielä kehittyvä ala yhteiskunnallisen yrittäjyyden mahdollistajana, ja siksi tutkimuksen tulokset edistävät nykyistä yhteiskunnallista ja poliittista keskustelua yhteiskunnallisten yritysten taloudellisesta osallisuudesta talous- ja sosiaalipolitiikassa.
Kokoelmat
- Väitöskirjat [2771]