Lautapelit osana peruskoulun opetusta : Mixed methods -tutkimus opettajien käsityksistä lautapelien opetuskäytöstä
Laitala, Janika (2023-05-04)
Lautapelit osana peruskoulun opetusta : Mixed methods -tutkimus opettajien käsityksistä lautapelien opetuskäytöstä
Laitala, Janika
(04.05.2023)
Julkaisu on tekijänoikeussäännösten alainen. Teosta voi lukea ja tulostaa henkilökohtaista käyttöä varten. Käyttö kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty.
suljettu
Julkaisun pysyvä osoite on:
https://urn.fi/URN:NBN:fi-fe2023053150923
https://urn.fi/URN:NBN:fi-fe2023053150923
Tiivistelmä
Tässä tutkielmassa tutkittiin peruskoulun opettajien käsityksiä lautapelien opetuskäytöstä. Tutkielmassa suoritettiin empiirinen mixed methods -tutkimus, jossa aineistoa analysoitiin fenomenografian sekä kvantitatiivisten tilastomenetelmien avulla.
Tutkimuksessa tutkittiin sitä, miksi opettajat valitsevat lautapelit osaksi omaa opetustaan sekä sitä, mitä hyötyjä opettajat näkevät lautapelien käytössä osana opetusta.
Aineistonkeruu suoritettiin Webropol-kyselomakkeen avulla ja kyselyyn vastasi 99 vastaajaa, joiden vastaukset hyväksyttiin osaksi tutkimusaineistoa. Aineiston vastaajat olivat kaikki peruskoulun opettajia.
Osa aineistosta analysoitiin fenomenografian avulla ja vastauksena ensimmäiseen tutkimuskysymykseen saatiin neljä eri kategoriaa, jotka kuvasivat opettajien perusteluita käyttää lautapelejä osana omaa opetustaan. Nämä kategoriat olivat: kategoria I lautapelit monipuolistajana, kategoria II lautapelit oppimisen edistäjänä, kategoria III lautapelit vuorovaikutuksen mahdollistajana ja kategoria IV lautapelit opettajan työtaakan helpottajana.
Tutkimuksen määrällisen osuuden aineisto kerättiin 60 väittämän avulla. Näiden väittämien avulla havaittiin, että opettajat näkevät lautapelit mielekkäänä opetusvälineenä, joilla on paljon etuja osana opetusta. Kaikki nämä hyödyt luokiteltiin yllä olevien kategorioiden mukaisesti, mutta ne jakautuivat kategorioihin I–III. Väittämät koskivat lautapelien hyötyjä oppilaille, eli kategorian IV hyötyjä ei väittämien kautta havaittu.
Tulosten perusteella voitiin päätellä, että lautapelit ovat mielekäs ja tehokas opetusväline. Tämän tutkielman tarjoamia tietoja voitaisiin hyödyntää niin opettajien, kuin myös lautapelikehittäjien keskuudessa. Jatkotutkimukselle on paljon erilaisia vaihtoehtoja, sillä lautapelejä osana opetusta on tutkittu verrattain vähän. Jatkotutkimus voisi keskittyä esimerkiksi siihen, miten oppilaat kokevat lautapelaamisen osana opetusta.
Tutkimuksessa tutkittiin sitä, miksi opettajat valitsevat lautapelit osaksi omaa opetustaan sekä sitä, mitä hyötyjä opettajat näkevät lautapelien käytössä osana opetusta.
Aineistonkeruu suoritettiin Webropol-kyselomakkeen avulla ja kyselyyn vastasi 99 vastaajaa, joiden vastaukset hyväksyttiin osaksi tutkimusaineistoa. Aineiston vastaajat olivat kaikki peruskoulun opettajia.
Osa aineistosta analysoitiin fenomenografian avulla ja vastauksena ensimmäiseen tutkimuskysymykseen saatiin neljä eri kategoriaa, jotka kuvasivat opettajien perusteluita käyttää lautapelejä osana omaa opetustaan. Nämä kategoriat olivat: kategoria I lautapelit monipuolistajana, kategoria II lautapelit oppimisen edistäjänä, kategoria III lautapelit vuorovaikutuksen mahdollistajana ja kategoria IV lautapelit opettajan työtaakan helpottajana.
Tutkimuksen määrällisen osuuden aineisto kerättiin 60 väittämän avulla. Näiden väittämien avulla havaittiin, että opettajat näkevät lautapelit mielekkäänä opetusvälineenä, joilla on paljon etuja osana opetusta. Kaikki nämä hyödyt luokiteltiin yllä olevien kategorioiden mukaisesti, mutta ne jakautuivat kategorioihin I–III. Väittämät koskivat lautapelien hyötyjä oppilaille, eli kategorian IV hyötyjä ei väittämien kautta havaittu.
Tulosten perusteella voitiin päätellä, että lautapelit ovat mielekäs ja tehokas opetusväline. Tämän tutkielman tarjoamia tietoja voitaisiin hyödyntää niin opettajien, kuin myös lautapelikehittäjien keskuudessa. Jatkotutkimukselle on paljon erilaisia vaihtoehtoja, sillä lautapelejä osana opetusta on tutkittu verrattain vähän. Jatkotutkimus voisi keskittyä esimerkiksi siihen, miten oppilaat kokevat lautapelaamisen osana opetusta.